Sfinții români din închisori: Diferență între versiuni
RappY (Discuție | contribuții) (Adăugare casetă și am șters eticheta de „îmbunătățire” fiindcă s-a mai lucrat la articol între timp... dacă sunt sugestii de îmbunătățire vă rog să spuneți) |
RappY (Discuție | contribuții) (Actualizare primul paragraf (voi mai modifica restul altă dată)) |
||
Linia 1: | Linia 1: | ||
{{SfințiiÎnchisorilor}} | {{SfințiiÎnchisorilor}} | ||
− | '''Sfinții români din închisori''' (numiți și '''sfinții închisorilor''') sunt creștinii ortodocși | + | '''Sfinții români din închisori''' (numiți și '''sfinții închisorilor''') sunt creștinii ortodocși care au murit sau au suferit pentru [[Hristos]], ca [[mucenic]]i sau [[mărturisitor]]i, în închisorile comuniste. Aceștia sunt considerați [[sfinți]] și cinstiți ca atare de către cei care au evlavie față de ei. |
+ | |||
+ | În iulie 2024, [[Biserica Ortodoxă Română]] a efectuat primele [[proslăvire|canonizări]] ale Sfinților Închisorilor<ref>Sorin Ionițe, ''Comunicat: Sinodul Bisericii Ortodoxe Române a aprobat 16 canonizări'', Basilica, 12 iulie 2024, URL: https://basilica.ro/comunicat-sinodul-bisericii-ortodoxe-romane-a-aprobat-16-canonizari/</ref>. | ||
==Personalități== | ==Personalități== |
Versiunea curentă din 15 iulie 2024 16:10
Acest articol face parte din seria Sfinții Închisorilor | |
![]() | |
General | |
Introducere Experimentul Pitești Mucenicii din Gherla Grupul misticilor –– Rugul Aprins Rugăciunea inimii Spiritualitatea luptei anticomuniste | |
Mucenici | |
Valeriu Gafencu – Constantin Oprișan Mircea Vulcănescu – Gherasim Iscu Gheorghe Jimboiu – Ilarion Felea | |
Mărturisitori | |
Arsenie Papacioc – Iustin Pârvu Benedict Ghiuș – Gheorghe Calciu Ioan Ianolide – Adrian Făgețeanu Radu Gyr – Sofian Boghiu Dumitru Stăniloae – Arsenie Boca | |
Liste | |
Sfinții închisorilor Poeții închisorilor Cărți Alte resurse |
Sfinții români din închisori (numiți și sfinții închisorilor) sunt creștinii ortodocși care au murit sau au suferit pentru Hristos, ca mucenici sau mărturisitori, în închisorile comuniste. Aceștia sunt considerați sfinți și cinstiți ca atare de către cei care au evlavie față de ei.
În iulie 2024, Biserica Ortodoxă Română a efectuat primele canonizări ale Sfinților Închisorilor[1].
Cuprins
Personalități
Articol principal: Lista sfinților români din închisori
În închisorile comuniste au ajuns mai multe personalități, membri sau nu ai diferitelor partide politice și mișcări de extremă dreapta din România.
Una dintre cele mai remarcabile, mai cunoscute și mai frecvent evocate personalități din rândul sfinților închisorilor este Valeriu Gafencu, care a murit în închisoare.
De asemenea, printre cei care au suferit în închisorile comuniste s-au aflat și personalități - monahi și clerici - care au devenit iubiți și cunoscuți în primul rând prin ca duhovnici și povățuitori de suflete, precum părinții Sofian Boghiu, Gheorghe Calciu-Dumitreasa, Arsenie Papacioc, Iustin Pârvu, sau pentru lucrarea lor ca ierarhi și cărturari - mitropolitul Bartolomeu Anania.
Duhovnici cunoscuți precum părintele Arsenie Boca au sau părintele Cleopa au trecut prin experiența închisorilor pentru un timp scurt, precum cel dintâi sau au rămas sub urmărirea permanentă a Securității, precum cel de-al doilea.
Evlavia populară și procesul de canonizare
Spre deosebire de Biserica Ortodoxă Rusă, care a canonizat un număr important de sfinți martiri și mărturisitori ai perioadei comuniste, Biserica Ortodoxă Română nu a făcut încă nici o proslăvire oficială a sfinților perioadei comuniste.
Această situație particulară s-a datorat și situației distincte a Bisericii Române, care, de la obținerea autocefaliei, proclamase doar (în 1955) un număr foarte mic de sfinți născuți sau care au trăit pe teritoriul său canonic. De aceea, după 1990, Biserica Ortodoxă Română s-a concentrat pe canonizarea sfinților celor mai cunoscuți, precum și a sfinților din primele veacuri ale Bisericii, în ordine cronologică, ajungându-se până în secolul al XIX-lea.
În acest sens, în 2013, purtătorul de cuvânt al Patriarhiei Române, preotul Constantin Stoica, a făcut următoarea declarație cu privire la posibilitatea canonizării sfinților închisorilor: „Este în atenția Bisericii și această problemă, dar există un principiu cronologic. Mai sunt monahi, mărturisitori, ierarhi din secolele anterioare care trebuie canonizați. Sunt mitropoliți ai Țării Românești care au făcut foarte multe pentru Biserică și care trebuie canonizați. Mai e cuvioasa Mavra din Ceahlău. Pe de altă parte, nu este în practica Bisericii Ortodoxe să se grăbească. În acest moment se fac cercetări asupra tuturor celor care au pătimit în temnițele comuniste din cauza chinurilor, sunt niște criterii stabilite și pe care Patriarhia le-a făcut publice în urmă cu vreo 10 ani. În momentul în care această problemă va fi clarificată, după aceea normal că vor intra în atenția Sfântului Sinod”. [citare / referință critică necesară]
Cinstirea ca eroi
În cultul Bisericii Ortodoxe Române există deocamdată o formă de cinstire colectivă a sfinților închisorilor și de recunoaștere a jertfei lor pentru credință, prin pomenirea lor la Sfânta Liturghie la ectenia cererii de la Ieșirea Mare[2] și în slujbele de pomenire a eroilor [3]
Evlavia populară
Deocamdată, nici unul dintre sfinții închisorilor din România nu a fost canonizat de Biserică. Cu toate acestea, cei care îi consideră sfinți îi cinstesc încă de pe acum, colectiv sau individual, propunând chiar zile anume de prăznuire a acestora[4].
În cinstea unora dintre aceștia au fost scrise tropare și au fost scrise acatiste și rugăciuni și li s-au alcătuit icoane. [5]
Imnografie
Un astfel de rugăciune alcătuită în cinstea sfinților rugăciunilor este și troparul de mai jos, al cărui autor este necunoscut:
- Mărturisitorii cei adevărați ai lui Hristos cu vitejie
- au stat împotriva uneltirilor satanei, și nici
- prigoana, nici temnița, nici chinurile, nici lanțurile
- nu i-au spăimântat, ci cu putere de sus credința și
- neamul românesc au păzit. Pentru rugăciunile lor,
- Hristoase Dumnezeule, mântuiește sufletele
- noastre.[6]
Procesul de canonizare
Mai mulți credincioși care doresc demararea procesului de canonizare a celor care au primit mucenicia sau au suferit ca mărturisitori pentru Hristos în închisorile comuniste au demarat o serie de campanii publice pentru încurajarea evlaviei populare față de aceștia, pentru a aduce în atenția Sfântului Sinod al Bisericii Ortodoxe Române această chestiune și pentru a grăbi procesul de canonizare a acestora.[7]
Mitropolia Chișinăului și a Întregii Moldove, afiliată Patriarhiei Ruse, a constituit în anul 2011, o comisie de canonizare a sfinților moldoveni (basarabeni). Mai înainte, în același an, mitropolitul Vladimir a declarat la o emisiune că susține canonizarea acestor sfinți. Asociația „Noua Galilee” a întocmit o listă cu sfinții basarabeni necanonizați, în care sunt incluși Valeriu Gafencu și Părintele Sofian Boghiu, care sunt originari din Basarabia, dar au suferit în închisorile din România.[8]
În contextul pregătirii demarării procesului de canonizare a sfinților perioadei comuniste se înscriu și evenimentele publice, comemorările, conferințele și publicarea unor volume biografice, enciclopedice sau memorialistice cu privire la sfinții închisorilor sau sfinții perioadei comuniste în general. Multe astfel de evenimente se bucură de girul unor ierarhi ortodocși români[9] și chiar al Sfântului Sinod al Bisericii Ortodoxe Române [10]
Având în vedere că evlavia populară este unul dintre criteriile sine qua non ale canonizării unui sfânt, unii ierarhi ortodocși încurajează evlavia personală a credincioșilor față de părinții și martirii perioadei comuniste, ca parte importantă a pregătirii Bisericii pentru demararea procesului oficial de canonizare a acestora.[11]
Moaște și minuni
Există unele mărturii potrivit cărora de la moaștele sfinților închisorilor ar fi izvorât nu o dată mir. De exemplu, potrivit unei mărturii făcute de publicistul Danion Vasile în 2013, de la un craniu al unui sfânt al închisorilor ar fi izvorât mir în casa unei familii, atunci când un copil bolnav l-a luat în brațe. Nu se știe exact căror persoane le aparțin moaștele. [12]
Situația în 2024
În această secțiune se folosește termenul „sfinții închisorilor” pentru a se referi la un grup încă nedefinit de deținuți politici ortodocși, necanonizați de Sfântul Sinod.
Neclaritatea subiectului
În 2008, purtătorul de cuvânt al Patriarhiei Române Pr. Constantin Stoica, afirma că se „desfășoară o cercetare temeinică” înspre a canoniza martiri și mărturisitori din închisorile comuniste:
- Comisia de canonizări a Sfântului Sinod are în atenție, în vedere propunerii de canonizare, un număr important de ierarhi, de preoți, monahi și monahii, credincioși laici și mireni, din istoria Bisericii și a poporului nostru. În acest sens, se urmărește o anumită abordare cronologică a cazurilor. În acest moment, comisia are în lucru cauzele mai multor mărturisitori și martiri, începând cu secolul al XVI-lea, până în secolul al XX-lea inclusiv. Să amintim numai de Domnitorul Grigore al II lea al Țării Românești sau de Veniamin Costache, din sec. al XIX–lea. Cu certitudine le va veni rândul și martirilor, mărturisitori din închisorile comuniste despre care vorbiți. Fără îndoială vor fi cercetate și cauzele lor (idem). De altfel, în acest sens, se află în cercetare la nivelul parohiilor, mai multe cazuri. În tradiția Ortodoxiei, după cum știți, până se declanșează procesul de canonizare, se desfășoară o cercetare temeinică, aprofundată, care necesită mult timp.[13]
Din 2008 până la momentul de față (2024), nu s-a canonizat niciun sfânt al închisorilor. În 2021, au fost anunțate trei nume ce vor fi propuse pentru canonizare în 2025: Pr. Dumitru Stăniloae, Arhim. Cleopa Ilie, și Arhim. Gherasim Iscu[14]. Aceste nume ajută să readucă în discuție subiectul, dar rămâne adevărat faptul că nu a fost făcută nicio canonizare încă.
Așadar, în lipsa progresului practic și clarificărilor exacte înspre canonizarea sfinților închisorilor, laicatul românesc alături de clerul și cinul monahal a dezvoltat conversația spre cinstirea mucenicilor și mărturisitorilor din închisorile comuniste. Aceste discuții, fiind în principal decentralizate și născute din evlavia poporului, au dat naștere și ele la alte neclarități, în special legate de cine sunt exact numele care se încadrează în grupul sfinților închisorilor.
O listă autoritativă a sfinților închisorilor nu există încă, dezvoltându-se un spectru de opinii: la o extremă, sunt cei ce vor a fi canonizați toți ortodocșii care au suferit în temnițele comuniste pe motiv că au luptat împotriva unui curent anti-hristic, iar la cealaltă extremă sunt cei ce se opun canonizării tuturor deținuților politici din motive politice. Fiind o dezbatere încă deschisă și aprinsă, nu există un răspuns clar momentan.
Mișcări existente pre-canonizare
Pe lângă discuțiile dialectice dintre oameni, o altă modalitate de discuție cu rădăcini adânci în tradiția ortodoxă a prins viață rapid. La fel cum credincioșii români au cinstit sfinții locali înainte ca Biserica Ortodoxă Română să fie autocefală și să aibă dreptul de a canoniza sfinți, tot așa credincioșii români au pornit o mișcare de a cinsti sfinții închisorilor fără un proces de canonizare oficial. Această mișcare poate fi observată în toate ariile social-religioase:
- Printre monahi, în Sfântul Munte, atât schimonahul Teologos Cadar[16] cât și starețul Pimen Vlad[17] îi numesc pe sfinții închisorilor „sfinți”. Tot la fel, în mănăstirile din România, Mănăstirea Petru-Vodă folosește activ sintagma „Sfinții Închisorilor” pentru a desemna unii din deținuții politici[18].
- Printe arhierei, se fac de asemenea activități liturgice pentru cinstirea sfinților închisorilor. De exemplu, episcopul de Bălți PS Antonie, „a oficiat, împreună cu un sobor de preoți, slujba de binecuvântare a bustului lui Valeriu Gafencu”[19].
- Calendaristic, ziua de 9 martie, zi de pomenire a celor 40 de Mucenici din Sevastia, este și Ziua comemorării Deținuților Politici Anticomuniști din perioada 1944-1989[20].
- În media, televiziunea patriarhiei române, Trinitas TV, promovează slujbe făcute pentru sfinții închisorilor[21].
- Printre tineri, organizații studențești precum ASCOR promovează parastase pentru sfinți ai închisorilor[22].
- În politică, senatorii Sorin Lavric și Claudiu Târziu au pornit o emisiune de tip „podcast” unde discută aspecte social-politice. În fundalul încăperii, se poate observa o icoană a Arhimandritului Iustin Pârvu, unul dintre sfinții închisorilor încă necanonizat[23]. De asemenea, senatorul Lavric a elogiat numeroși sfinți ai închisorilor în Senatul României[24][25].
- Printre artiști, expoziții de artă susținute de mitropoliile țării cinstesc mucenici și mărturisitori precum Traian Trifan, Mircea Vulcănescu, Ioan Ianolide, Valeriu Gafencu, și alții[26].
- Printre mireni, s-au lansat site-uri de promovare a sfinților închisorilor precum fericiticeiprigonit.net.
Așadar, se poate observa o mișcare amplă și diversă care cinstește sfinții închisorilor înainte de a fi canonizați, conform tradiției Bisericii românești. Este de asemenea notabil faptul că Sfântul Sinod s-a întâlnit pe 29 februarie, 2024 hotărând „declararea anului 2025, în Patriarhia Română, ca Anul omagial al Centenarului Patriarhiei Române și Anul comemorativ al duhovnicilor și mărturisitorilor ortodocși români din secolul al XX-lea”[27].
Motivele întârzierii canonizărilor
Motivele întârzierii nu sunt lămurite explicit. Dacă în trecut explicația propusă era că nu le-a venit rândul cronologic, acum au început să se propună nume, însemnând că nu mai există o problemă de cronologie. Cu toate acestea, unele decizii rămân neclarificate. Spre exemplu, este neclar de ce Mircea Vulcănescu nu a fost discutat deși s-a născut înaintea majorității celor ce vor fi propuși în 2025. Este de așteptat ca „cercetarea temeinică” din ultimele decenii să lămurească aceste întrebări, în special de vreme ce Biserica Ortodoxă Rusă și-a canonizat mucenicii și mărturisitorii din închisori.
Note
- ↑ Sorin Ionițe, Comunicat: Sinodul Bisericii Ortodoxe Române a aprobat 16 canonizări, Basilica, 12 iulie 2024, URL: https://basilica.ro/comunicat-sinodul-bisericii-ortodoxe-romane-a-aprobat-16-canonizari/
- ↑ Sfânta Liturghie (text)
- ↑ parastasului din Molitfelnic.
- ↑ De exemplu, în ziua de 14 mai: http://danielvla.wordpress.com/2014/05/14/14-mai-ziua-aleasa-de-parintele-iustin-parvu-pentru-cinstirea-sfintilor-inchisorilor/
- ↑ Potrivit practicii Bisericii Ortodoxe, existența evlaviei populare față de o persoană considerată sfântă este o condiție necesară a trecerii sale în rândul sfinților de către Biserica locală (v. materialul: Sfinții canonizați de Biserica Ortodoxă Română, basilica.ro).
- ↑ http://www.crestinortodox.ro/acatiste/acatistul-sfintilor-romani-inchisori-67112.html
- ↑ O listă a acestor campanii, a rugăciunilor și a diferitelor materiale cu privire la experiența carcerală din România în perioada comunistă este disponibilă aici.
- ↑ http://www.nouagalilee.info/2011/03/in-sprijinirea-canonizarii-sfintilor-din-pamanturile-basarabiei/#more-237
- ↑ exemple
- ↑ Este cazul volumului Martiri pentru Hristos, din România, în perioada regimului comunist, Ed. IBMBOR, București, 2007, rezultatul unei inițiative și al unui efort ecumenic.
- ↑ exemple?
- ↑ De ex: http://www.ziarmm.ro/moastele-sfintilor-inchisorilor-au-izvorat-mir-in-bratele-unui-copil-bolnav-din-maramures/
- ↑ https://www.crestinortodox.ro/stiri-crestine-gardianul/un-grup-intelectuali-propune-canonizarea-unor-martiri-inchisorilor-75653.html
- ↑ Basilica.ro Canonizări 2025: PS Varlaam oferă trei nume. https://basilica.ro/canonizari-2025-ps-varlaam-ofera-trei-nume
- ↑ romanortodox.info. 14 MAI: SFINȚII MĂRTURISITORI DIN ÎNCHISORILE COMUNISTE. URL: https://romanortodox.info/14-mai-sfintii-marturisitori-din-inchisorile-comuniste/
- ↑ Sfinții români din închisori - p. Teologos. YouTube. URL: https://www.youtube.com/watch?v=qadndRDhzHo
- ↑ https://www.youtube.com/watch?v=qVLyTHiTV6Y
- ↑ https://paltin-petruvoda.ro/sfintii-inchisorilor-o-carte-editata-de-manastirea-paltin-petru-voda/
- ↑ Doxologia.ro. PS Antonie a binecuvântat bustul lui Valeriu Gafencu din Sângerei. URL: https://doxologia.ro/ps-antonie-binecuvantat-bustul-lui-valeriu-gafencu-din-sangerei
- ↑ Patriarhia Română. Ziua comemorării Deținuților Politici Anticomuniști, 7 Martie 2023. URL: https://doxologia.ro/ziua-comemorarii-detinutilor-politici-anticomunisti
- ↑ Trinitas TV. Valeriu Gafencu, pomenit la Târgu Ocna. YouTube, 17 februarie 2024 URL: https://www.youtube.com/watch?v=bWapUtFVarw
- ↑ RostOnline. Parastasul mărturisitorului Ioan Ianolide, sâmbătă, 3 februarie, la Mănăstirea Cernica. URL: https://www.rostonline.ro/2024/01/parastasul-marturisitorului-ioan-ianolide-sambata-3-februarie-la-manastirea-cernica/
- ↑ Claudiu Târziu și Sorin Lavric. Conservatorii: Despre frumos. URL: https://youtu.be/xf-KZSjCuAk
- ↑ Sorin Lavric. Elogii sub cupola Senatului. URL: https://www.youtube.com/watch?v=L6kTskbOQKg
- ↑ Trebuie remarcat aici că elogiile senatorului Lavric nu sunt limitate la grupul sfinții închisorilor deoarece unele dintre ele elogiază martiri de alte confesiuni.
- ↑ Irina Ursachi. Eveniment dedicat sfinților închisorilor cu prilejul Zilelor Seminarului Teologic Liceal Ortodox „Mitropolitul Dosoftei” din Suceava, Arhiepiscopia Sucevei și Rădăuților, 2023. URL: https://www.arhiepiscopiasucevei.ro/eveniment-dedicat-sfintilor-inchisorilor-cu-prilejul-zilelor-seminarului-teologic-liceal-ortodox-mitropolitul-dosoftei-din-suceava/
- ↑ Patriarhia Română. Comunicat: Noi hotărâri ale Sfântului Sinod al Bisericii Ortodoxe Române, Doxologia, 29 Februarie 2024. URL: https://doxologia.ro/comunicat-noi-hotarari-ale-sfantului-sinod-al-bisericii-ortodoxe-romane-0
- ↑ Doxologia.ro. Părintele Justin – mărturisitorul mărturisitorilor. URL: https://doxologia.ro/parintele-justin-marturisitorul-marturisitorilor