Ecaterina din Alexandria: Diferență între versiuni
(Nu s-au afișat 29 de versiuni intermediare efectuate de alți 11 utilizatori) | |||
Linia 1: | Linia 1: | ||
− | [[ | + | {{Sfinti |
− | Mărita | + | |nume=Sf. Mare Muceniță Ecaterina din Alexandria |
+ | |Imagine=[[Imagine:Catherine of Alexandria.jpg|250px|Sf. Mare Muceniță Ecaterina din Alexandria]] | ||
+ | |nastere= a doua jumătate a sec. III d.Hr. | ||
+ | |adormire= 305 d.Hr. | ||
+ | |localizare= [[Alexandria]], în Egipt (provincie romană) | ||
+ | |recunoastere= pan-ortodoxă | ||
+ | |etnie= | ||
+ | |tip= [[Mare Mucenic]] | ||
+ | |canonizare= | ||
+ | |calendar= [[25 noiembrie]] | ||
+ | |biserici= [[Mănăstirea Sfânta Ecaterina (Sinai, Egipt)]] | ||
+ | |site= | ||
+ | |}}Mărita și slăvita [[Mucenic|Mare Muceniță]] '''Ecaterina din Alexandria''' a fost fiica guvernatorului Alexandriei egiptene, Contas<ref>Contas sau Constus sau Cestus - guvernator sau un nobil bogat și puternic.</ref>, în timpul domniei împăratului Maximinus (305-313) și a pătimit pentru Domnul în anul 305. [[Praznic|Prăznuirea]] ei în [[Biserica Ortodoxă]] se face la [[24 noiembrie]] (slavii) sau la [[25 noiembrie]] (grecii, românii, arabii). | ||
− | == | + | ==Viața== |
− | + | Viețuind în Alexandria - centrul cunoașterii elenistice în Antichitate - și posesoare a unei frumuseți și inteligențe neobișnuite, Ecaterina<ref>„Unii istorici au emis ipoteza că pătimirea sfântei Ecaterina ar fi fost influențată de episodul uciderii filosoafei Ipatia (Hypatia) de către mulțime în Alexandria, în martie 414, cf. Socrate, ''Hist. ecclés.'' VII, 15, PG 67, 768-769. Alții leagă viașa sfintei de istoria lui Doroteea, o creștină nobilă și distinsă din Alexandria care a refuzat avansurile împăratului Maximin Daia, lucru pentru care a fost exilată și lipsită de toate bunurile eim dar fără să fie totuși martirizată, cf. Eusebiu de Cezareea, ''Hist. ecclés.'' VIII, 14, SC 55, 35-36. În tot cazul, este probabil ca sfânta să fi primit numele de Ecaterina (sau Aicatherine), nume care are ca rădăcină cuvântul „curație”, după convertirea ei la creștinism sau ca urmare a minunilor pe care le-a făcut” - Sinaxarul Părintelui Macarie de la Simonos-Petras.</ref> a primit o educație deosebit de aleasă, studiind lucrările celor mai mari filozofi și dascăli ai antichității. Tineri din cele mai bogate familii ale imperiului cereau mâna frumoasei Ecaterina, dar nici unul nu a fost ales. Le-a spus părinților că nu se va [[căsătoria|căsători]] decât cu cineva care o va depăși în celebritate, bogăție, frumusețe și [[înțelepciune]]. | |
− | Mama Ecaterinei, | + | Mama Ecaterinei, creștină în ascuns, a trimis-o la propriul ei duhovnic – un [[Sfânt]] Părinte care se îndeletnicea cu [[rugăciunea]] în singurătate într-o peșteră, nu prea departe de oraș. După ce a ascultat-o pe Ecaterina, părintele i-a spus că el cunoaște un tânăr care o depășește în toate, adică "Frumusețea lui este mai strălucitoare decât strălucirea soarelui, toată creația se supune înțelepciunii lui, bogățiile lui sunt răspândite în întreaga lume - ceea ce nu diminuează ci, dimpotrivă, sporește nespusa sa noblețe". Imaginea cerescului Mire produse în mintea tinerei fecioare o dorință arzătoare de a-l vedea. Adevărul, după care sufletul ei tânjea, i se va revela. La despărțire, i-a înmânat Ecaterinei o [[icoană]] cu [[Maica Domnului]] cu [[Iisus Hristos|Pruncul Iisus]] în brațe și a sfătuit-o să se roage cu credință către Regina Raiului - Maica Cerescului Mire – pentru a o învrednici cu vederea Fiului Său. |
− | Ecaterina s-a rugat toată noaptea | + | Ecaterina s-a rugat toată noaptea și i-a fost dat să o vadă pe [[Maica Domnului|Preasfânta Fecioară]], care, după ce a îngenunchiat înainte-I, I l-a trimis pe divinul său Fiu să o vadă. Dar Fiul și-a întors fața de la ea spunând că El nu o poate privi pentru că era urâtă, dintr-un neam de rând, calică și fără minte ca oricare alta - fără să fie spălată cu apa Sfântului [[Botez]] și fără pecetea [[Duhul Sfânt|Duhului Sfânt]]. Ecaterina s-a întors la părinte adânc întristată. El a primit-o cu multă dragoste, a învățat-o credința creștină și a îndemnat-o să-și păstreze puritatea și integritatea și să se roage neîncetat; apoi, asupra ei, a săvârșit [[Sfintele Taine|taina]] Sfântului Botez. Apoi, iarăși i s-a arătat Maica Domnului cu Pruncul. Acum, Domnul a privit-o cu tandrețe și i-a dat un inel - un dar nespus de frumos de la Mirele Ceresc. |
− | În timpul acesta, | + | În timpul acesta, împăratul Maximinus a mers el însuși în Alexandria pentru o sărbătoare [[păgânism|păgână]]. Din cauza aceasta, sărbătoarea a fost deosebit de fastuoasă și cu o participare foarte numeroasă. Țipetele animalelor sacrificate, fumul și mirosul jertfelor, focurile aprinse neîncetat și agitația mulțimilor copleșeau Alexandria. De asemenea, erau aduse și jertfe umane - pentru că aveau grijă să îi arunce în foc pe acei adepți ai lui Hristos care nu îl lepădau în timpul torturilor. Iubirea Sfintei pentru [[mucenic]]ii creștini și dorința ei arzătoare de a le ușura soarta au făcut-o pe Ecaterina să meargă la marele preot păgân și conducător al imperiului, împăratul-persecutor Maximinus. |
− | Prezentându-se singură, Sfânta | + | [[Imagine:Catherine of Alexandria2.jpg|left|frame|Sfânta Ecaterina din Alexandria]] |
+ | Prezentându-se singură, Sfânta și-a mărturisit credința într-un singur [[Dumnezeu]] adevărat și cu multă înțelepciune a denunțat greșelile păgânilor. Frumusețea fecioarei l-a captivat pe împărat. Pentru a o convinge și ai arăta superioritatea credinței păgâne, împăratul a poruncit strângerea a 50 din cei mai învățați oameni (retori) ai imperiului, dar Sfânta i-a învins cu înțelepciunea ei, astfel încât ei înșiși au crezut în Hristos. Sfânta Ecaterina i-a întărit cu [[semnul crucii]], iar ei au acceptat cu curaj moartea pentru Hristos fiind arși din porunca împăratului. | ||
− | + | Maximinus, nemaisperând să o convingă pe Sfântă, a încercat să o ademenească promițându-i bogății și faimă. Primind un refuz hotărât, împăratul a ordonat să fie supusă unor teribile torturi și apoi a aruncat-o în închisoare. Împărăteasa Augusta, care auzise multe despre Sfântă, a dorit să o vadă. Convingându-l pe comandantul armatei să o însoțească cu un detașament de soldați, Augusta a mers la închisoare. Împărăteasa a fost impresionată de tăria de spirit a Sfintei Ecaterina, a cărei față era învăluită de [[Har]]ul Dumnezeiesc. Sfânta Mucenică a explicat învățăturile creștine noilor-sosiți, iar ei, crezând, au fost convertiți la creștinism. | |
− | |||
− | În ziua următoare, | + | În ziua următoare, iarăși au adus mucenica în fața curții de judecată, unde, sub amenințarea că va fi trasă pe roată, au îndemnat-o să se dezică de credința creștină și să aducă jertfe zeilor. Sfânta l-a mărturisit cu tărie pe Hristos și ea însăși s-a apropiat de roata de tortură, dar un [[înger]] a lovit instrumentele de tortură, care s-au rupt în bucăți, în timp ce mulți păgâni treceau pe alături. Văzând această minune, împărăteasa Augusta și curteanul Porfirie împreună cu 200 de soldați au mărturisit credința lor în Hristos în fața tuturor, apoi fiind decapitați. Maximinus a încercat iarăși să o ademenească pe Sfânta Mucenică, propunându-i să se căsătorească cu el, și iarăși a avut parte de un refuz. Sfânta Ecaterina și-a mărturisit cu tărie fidelitatea față de Mirele Ceresc, Hristos, și apoi după o rugăciune către El, ea însăși și-a pus capul pe butuc sub sabia călăului. |
+ | |||
+ | ===Sfintele Moaște=== | ||
+ | |||
+ | [[Moaște]]le Sfintei Ecaterina au fost duse de un [[înger]] în [[Muntele Sinai]]. În secolul IX sau X, printr-o descoperire minunată, venerabilul cap al Sfintei Mucenițe împreună cu mâna stângă au fost găsite și duse cu mult respect în biserica din [[Mănăstirea Sfânta Ecaterina (Sinai, Egipt)|Mănăstirea Sinai]], zidită de împăratul [[Iustinian cel Mare]] în secolul IV. | ||
+ | |||
+ | Un fragment din Moaștele Sf. Ecaterina se găsesc și la biserica Sf. Ecaterina din București.<ref>Potrivit [http://www.basilica.ro/ro/stiri/moastele_sf_mari_mucenite_ecaterina_daruite_paraclisului_facultatii_de_teologie_din_bucuresti.html. basilica.ro]. </ref> | ||
==Prăznuirea== | ==Prăznuirea== | ||
− | După vechile practici, Sfânta Ecaterina (împreună cu Sfântul | + | După vechile practici, până în secolul al XIV-lea, Sfânta Ecaterina (împreună cu Sfântul Mare Mucenic Mercurie) era sărbătorită la [[24 noiembrie]], în timp ce Sf. Sfințiți Mucenici [[Clement al Romei]] și [[Petru al Alexandriei]] erau sărbătoriți la [[25 noiembrie]]. Datele de prăznuire ale acestor sfinți au fost schimbate la cererea [[Biserica Ortodoxă a Sinaiului|Bisericii Mănăstirii Sinai]], astfel încât [[hram]]ul Sfintei Ecaterina, ocrotitoarea mănăstirii, să fie sărbătorit cu mai mult fast, împreună cu [[Odovanie|Odovania]] [[Intrarea Maicii Domnului în Biserică|Intrării în Biserică a Maicii Domnului]]. Totuși, unele biserici slave continuă să prăznuiască acești sfinți la datele inițiale<ref>Conform unei note a lui Bartolomeu de la [[Mănăstirea Cutlumuș (Muntele Athos)]] în [[Minei]]ul pe luna noiembrie (Sinaxarul Părintelui Macarie de la Simonos-Petras). De asemenea: ''The Great Horologion''. Sfânta Mănăstire Schimbarea la Față, p. 322.</ref>. |
+ | |||
+ | Sf. Mare Muceniță Ecaterina este considerată a fi protectoarea intelectualilor.<ref>[https://lumeacredintei.com/pelerinaje/sinai-sf-ecaterina-protectoarea-intelectualilor/ ''Sinai: Sf. Ecaterina, protectoarea intelectualilor''], 9 februarie 2017, ''LumeaCredintei.com'', accesat la 25 noiembrie 2020</ref> | ||
+ | |||
+ | ==Imnografie== | ||
+ | |||
+ | [[Tropar]] ([[glas]]ul al 5-lea) (varianta greacă): | ||
+ | :Să lăudăm mult slăvita și nobila a lui Hristos mireasă, | ||
+ | :cucernica Ecaterina, ocrotitoarea Sinaiului și apărarea lui, | ||
+ | :care este și sprijinul nostru și întărirea și ajutorul nostru; | ||
+ | :care cu sabia [[Duhul Sfânt|Sfântului Duh]] | ||
+ | :strălucit a redus la tăcere înțelepții fără de Dumnezeu; | ||
+ | :și fiind încoronată ca o mucenică, acum cere mare milă pentru noi. | ||
+ | |||
+ | Tropar (glasul al 4-lea) (varianta slavă) | ||
+ | :Mielușeaua Ta, Iisuse, Ecaterina strigă cu mare glas: | ||
+ | :Pe Tine, Mirele meu,Te iubesc | ||
+ | :și pe Tine căutându-Te, mă chinuiesc | ||
+ | :și împreună mă răstignesc, | ||
+ | :și împreună mă îngrop cu Botezul Tău | ||
+ | :și pătimesc pentru Tine, ca să împărățesc întru Tine; | ||
+ | :și mor pentru Tine, ca să viez pentru Tine; | ||
+ | :ci, ca o jertfă fără de prihană, primește-mă pe mine, | ||
+ | :ceea ce cu dragoste mă jertfesc Ție. | ||
+ | :Pentru rugăciunile ei, ca un milostiv, mântuiește sufletele noastre. | ||
+ | |||
+ | Tropar (glasul al 4-lea) (varianta românească): | ||
+ | :Cu înțelepciunea ca și cu razele soarelui ai luminat pe filosofii păgâni | ||
+ | :și ca o lună prealuminoasă, care strălucea în noaptea necredinței, | ||
+ | :întunericul l-ai gonit; | ||
+ | :iar pe împărăteasa o ai încredințat, dimpreună și pe prigonitorul l-ai mustrat, | ||
+ | :de Dumnezeu chemată, fericită Ecaterino! | ||
+ | :Cu bucurie ai alergat la cămara cea cerească, către Hristos, Mirele cel preafrumos, | ||
+ | :și de la Dânsul te-ai încununat cu cunună împărătească. | ||
+ | :Înaintea Căruia împreună cu îngerii stând, | ||
+ | :roagă-te pentru noi, cei ce cinstim sfântă pomenirea ta. | ||
+ | |||
+ | [[Condac]] (glasul al 8-lea): | ||
+ | |||
+ | :Ceată cinstită ridicați acum dumnezeiește, iubitorilor de mucenici | ||
+ | :cinstind pe preaînțeleapta Ecaterina. | ||
+ | :Că aceasta în priveliște pe Hristos L-a propovăduit | ||
+ | :și pe balaurul l-a zdrobit, cunoștința ritorilor defăimând. | ||
− | + | [[Acatist]] | |
− | + | : [http://logos.md/rugaciuni/acatiste/ecaterina Acatistul Sfintei Mari Mucenițe Ecaterina] | |
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | : | ||
− | : | ||
− | == | + | ==Iconografie== |
− | + | [[Dionisie din Furna]] arată că Sf. Mare Muceniță Ecaterina se zugrăvește tânără, înveșmântată ca o împărăteasă, având coroană pe cap, iar în mâini ținând o [[cruce]] și o ramură de finic. Uneori se zugrăvește alături de ea și roata pe care a fost chinuită, cu țepi, cu țepi mari de fier la exterior. <ref> Dionisie din Furna, ''Erminia picturii bizantine'', Sophia, București, 2000, pp. 145, 164, 191, 214 </ref>. Dionisie mai arată și cum se zugrăvește viața Sfintei Ecaterina și minunile săvârșite de aceasta .<ref> loc.cit., pp. 176-178.</ref> | |
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | == | + | ==Referințe== |
− | < | + | <small><references/></small> |
− | |||
− | == | + | ==Surse== |
− | * | + | * Părți ale acestui articol au fost obținute cu amabilitatea [http://www.st-catherine.ru/en/ Church of St. Catherine the Great Martyr in-the-Fields] ([[OCA]], Moscow) [http://www.st-catherine.ru/en/st-catherine/] |
− | * ''The Great Horologion'', Sfânta Mănăstire a Schimbării la | + | * ''The Great Horologion'', Sfânta Mănăstire a Schimbării la Față(ISBN 0943405084) |
==Legături externe== | ==Legături externe== | ||
Linia 55: | Linia 100: | ||
*[http://www.comeandseeicons.com/c/inp171.htm Icon and Story of St. Catherine] | *[http://www.comeandseeicons.com/c/inp171.htm Icon and Story of St. Catherine] | ||
− | [[Categorie: | + | [[Categorie:Sfinți]] |
− | [[Categorie:Mucenici]] | + | [[Categorie:Mari Mucenici]] |
+ | [[ar:كاترينا الإسكندرانية]] | ||
+ | [[el:Αικατερίνα, Αγία]] | ||
[[en:Catherine of Alexandria]] | [[en:Catherine of Alexandria]] | ||
+ | [[fr:Catherine d'Alexandrie]] | ||
+ | [[pt:Catarina de Alexandria]] | ||
+ | [[mk:Света великомаченичка Екатерина]] |
Versiunea curentă din 8 noiembrie 2022 00:51
Sf. Mare Muceniță Ecaterina din Alexandria | |
![]() | |
Date personale | |
Naștere | a doua jumătate a sec. III d.Hr. |
Mutare la Domnul (†) | 305 d.Hr. |
Localizare | Alexandria, în Egipt (provincie romană) |
Naționalitate | |
Date cult | |
Tip | Mare Mucenic |
Data canonizării | |
Prăznuire la data de | 25 noiembrie |
Proclamare | pan-ortodoxă |
Biserici patronate | Mănăstirea Sfânta Ecaterina (Sinai, Egipt) |
Mărita și slăvita Mare Muceniță Ecaterina din Alexandria a fost fiica guvernatorului Alexandriei egiptene, Contas[1], în timpul domniei împăratului Maximinus (305-313) și a pătimit pentru Domnul în anul 305. Prăznuirea ei în Biserica Ortodoxă se face la 24 noiembrie (slavii) sau la 25 noiembrie (grecii, românii, arabii).
Cuprins
Viața
Viețuind în Alexandria - centrul cunoașterii elenistice în Antichitate - și posesoare a unei frumuseți și inteligențe neobișnuite, Ecaterina[2] a primit o educație deosebit de aleasă, studiind lucrările celor mai mari filozofi și dascăli ai antichității. Tineri din cele mai bogate familii ale imperiului cereau mâna frumoasei Ecaterina, dar nici unul nu a fost ales. Le-a spus părinților că nu se va căsători decât cu cineva care o va depăși în celebritate, bogăție, frumusețe și înțelepciune.
Mama Ecaterinei, creștină în ascuns, a trimis-o la propriul ei duhovnic – un Sfânt Părinte care se îndeletnicea cu rugăciunea în singurătate într-o peșteră, nu prea departe de oraș. După ce a ascultat-o pe Ecaterina, părintele i-a spus că el cunoaște un tânăr care o depășește în toate, adică "Frumusețea lui este mai strălucitoare decât strălucirea soarelui, toată creația se supune înțelepciunii lui, bogățiile lui sunt răspândite în întreaga lume - ceea ce nu diminuează ci, dimpotrivă, sporește nespusa sa noblețe". Imaginea cerescului Mire produse în mintea tinerei fecioare o dorință arzătoare de a-l vedea. Adevărul, după care sufletul ei tânjea, i se va revela. La despărțire, i-a înmânat Ecaterinei o icoană cu Maica Domnului cu Pruncul Iisus în brațe și a sfătuit-o să se roage cu credință către Regina Raiului - Maica Cerescului Mire – pentru a o învrednici cu vederea Fiului Său.
Ecaterina s-a rugat toată noaptea și i-a fost dat să o vadă pe Preasfânta Fecioară, care, după ce a îngenunchiat înainte-I, I l-a trimis pe divinul său Fiu să o vadă. Dar Fiul și-a întors fața de la ea spunând că El nu o poate privi pentru că era urâtă, dintr-un neam de rând, calică și fără minte ca oricare alta - fără să fie spălată cu apa Sfântului Botez și fără pecetea Duhului Sfânt. Ecaterina s-a întors la părinte adânc întristată. El a primit-o cu multă dragoste, a învățat-o credința creștină și a îndemnat-o să-și păstreze puritatea și integritatea și să se roage neîncetat; apoi, asupra ei, a săvârșit taina Sfântului Botez. Apoi, iarăși i s-a arătat Maica Domnului cu Pruncul. Acum, Domnul a privit-o cu tandrețe și i-a dat un inel - un dar nespus de frumos de la Mirele Ceresc.
În timpul acesta, împăratul Maximinus a mers el însuși în Alexandria pentru o sărbătoare păgână. Din cauza aceasta, sărbătoarea a fost deosebit de fastuoasă și cu o participare foarte numeroasă. Țipetele animalelor sacrificate, fumul și mirosul jertfelor, focurile aprinse neîncetat și agitația mulțimilor copleșeau Alexandria. De asemenea, erau aduse și jertfe umane - pentru că aveau grijă să îi arunce în foc pe acei adepți ai lui Hristos care nu îl lepădau în timpul torturilor. Iubirea Sfintei pentru mucenicii creștini și dorința ei arzătoare de a le ușura soarta au făcut-o pe Ecaterina să meargă la marele preot păgân și conducător al imperiului, împăratul-persecutor Maximinus.
Prezentându-se singură, Sfânta și-a mărturisit credința într-un singur Dumnezeu adevărat și cu multă înțelepciune a denunțat greșelile păgânilor. Frumusețea fecioarei l-a captivat pe împărat. Pentru a o convinge și ai arăta superioritatea credinței păgâne, împăratul a poruncit strângerea a 50 din cei mai învățați oameni (retori) ai imperiului, dar Sfânta i-a învins cu înțelepciunea ei, astfel încât ei înșiși au crezut în Hristos. Sfânta Ecaterina i-a întărit cu semnul crucii, iar ei au acceptat cu curaj moartea pentru Hristos fiind arși din porunca împăratului.
Maximinus, nemaisperând să o convingă pe Sfântă, a încercat să o ademenească promițându-i bogății și faimă. Primind un refuz hotărât, împăratul a ordonat să fie supusă unor teribile torturi și apoi a aruncat-o în închisoare. Împărăteasa Augusta, care auzise multe despre Sfântă, a dorit să o vadă. Convingându-l pe comandantul armatei să o însoțească cu un detașament de soldați, Augusta a mers la închisoare. Împărăteasa a fost impresionată de tăria de spirit a Sfintei Ecaterina, a cărei față era învăluită de Harul Dumnezeiesc. Sfânta Mucenică a explicat învățăturile creștine noilor-sosiți, iar ei, crezând, au fost convertiți la creștinism.
În ziua următoare, iarăși au adus mucenica în fața curții de judecată, unde, sub amenințarea că va fi trasă pe roată, au îndemnat-o să se dezică de credința creștină și să aducă jertfe zeilor. Sfânta l-a mărturisit cu tărie pe Hristos și ea însăși s-a apropiat de roata de tortură, dar un înger a lovit instrumentele de tortură, care s-au rupt în bucăți, în timp ce mulți păgâni treceau pe alături. Văzând această minune, împărăteasa Augusta și curteanul Porfirie împreună cu 200 de soldați au mărturisit credința lor în Hristos în fața tuturor, apoi fiind decapitați. Maximinus a încercat iarăși să o ademenească pe Sfânta Mucenică, propunându-i să se căsătorească cu el, și iarăși a avut parte de un refuz. Sfânta Ecaterina și-a mărturisit cu tărie fidelitatea față de Mirele Ceresc, Hristos, și apoi după o rugăciune către El, ea însăși și-a pus capul pe butuc sub sabia călăului.
Sfintele Moaște
Moaștele Sfintei Ecaterina au fost duse de un înger în Muntele Sinai. În secolul IX sau X, printr-o descoperire minunată, venerabilul cap al Sfintei Mucenițe împreună cu mâna stângă au fost găsite și duse cu mult respect în biserica din Mănăstirea Sinai, zidită de împăratul Iustinian cel Mare în secolul IV.
Un fragment din Moaștele Sf. Ecaterina se găsesc și la biserica Sf. Ecaterina din București.[3]
Prăznuirea
După vechile practici, până în secolul al XIV-lea, Sfânta Ecaterina (împreună cu Sfântul Mare Mucenic Mercurie) era sărbătorită la 24 noiembrie, în timp ce Sf. Sfințiți Mucenici Clement al Romei și Petru al Alexandriei erau sărbătoriți la 25 noiembrie. Datele de prăznuire ale acestor sfinți au fost schimbate la cererea Bisericii Mănăstirii Sinai, astfel încât hramul Sfintei Ecaterina, ocrotitoarea mănăstirii, să fie sărbătorit cu mai mult fast, împreună cu Odovania Intrării în Biserică a Maicii Domnului. Totuși, unele biserici slave continuă să prăznuiască acești sfinți la datele inițiale[4].
Sf. Mare Muceniță Ecaterina este considerată a fi protectoarea intelectualilor.[5]
Imnografie
Tropar (glasul al 5-lea) (varianta greacă):
- Să lăudăm mult slăvita și nobila a lui Hristos mireasă,
- cucernica Ecaterina, ocrotitoarea Sinaiului și apărarea lui,
- care este și sprijinul nostru și întărirea și ajutorul nostru;
- care cu sabia Sfântului Duh
- strălucit a redus la tăcere înțelepții fără de Dumnezeu;
- și fiind încoronată ca o mucenică, acum cere mare milă pentru noi.
Tropar (glasul al 4-lea) (varianta slavă)
- Mielușeaua Ta, Iisuse, Ecaterina strigă cu mare glas:
- Pe Tine, Mirele meu,Te iubesc
- și pe Tine căutându-Te, mă chinuiesc
- și împreună mă răstignesc,
- și împreună mă îngrop cu Botezul Tău
- și pătimesc pentru Tine, ca să împărățesc întru Tine;
- și mor pentru Tine, ca să viez pentru Tine;
- ci, ca o jertfă fără de prihană, primește-mă pe mine,
- ceea ce cu dragoste mă jertfesc Ție.
- Pentru rugăciunile ei, ca un milostiv, mântuiește sufletele noastre.
Tropar (glasul al 4-lea) (varianta românească):
- Cu înțelepciunea ca și cu razele soarelui ai luminat pe filosofii păgâni
- și ca o lună prealuminoasă, care strălucea în noaptea necredinței,
- întunericul l-ai gonit;
- iar pe împărăteasa o ai încredințat, dimpreună și pe prigonitorul l-ai mustrat,
- de Dumnezeu chemată, fericită Ecaterino!
- Cu bucurie ai alergat la cămara cea cerească, către Hristos, Mirele cel preafrumos,
- și de la Dânsul te-ai încununat cu cunună împărătească.
- Înaintea Căruia împreună cu îngerii stând,
- roagă-te pentru noi, cei ce cinstim sfântă pomenirea ta.
Condac (glasul al 8-lea):
- Ceată cinstită ridicați acum dumnezeiește, iubitorilor de mucenici
- cinstind pe preaînțeleapta Ecaterina.
- Că aceasta în priveliște pe Hristos L-a propovăduit
- și pe balaurul l-a zdrobit, cunoștința ritorilor defăimând.
Iconografie
Dionisie din Furna arată că Sf. Mare Muceniță Ecaterina se zugrăvește tânără, înveșmântată ca o împărăteasă, având coroană pe cap, iar în mâini ținând o cruce și o ramură de finic. Uneori se zugrăvește alături de ea și roata pe care a fost chinuită, cu țepi, cu țepi mari de fier la exterior. [6]. Dionisie mai arată și cum se zugrăvește viața Sfintei Ecaterina și minunile săvârșite de aceasta .[7]
Referințe
- ↑ Contas sau Constus sau Cestus - guvernator sau un nobil bogat și puternic.
- ↑ „Unii istorici au emis ipoteza că pătimirea sfântei Ecaterina ar fi fost influențată de episodul uciderii filosoafei Ipatia (Hypatia) de către mulțime în Alexandria, în martie 414, cf. Socrate, Hist. ecclés. VII, 15, PG 67, 768-769. Alții leagă viașa sfintei de istoria lui Doroteea, o creștină nobilă și distinsă din Alexandria care a refuzat avansurile împăratului Maximin Daia, lucru pentru care a fost exilată și lipsită de toate bunurile eim dar fără să fie totuși martirizată, cf. Eusebiu de Cezareea, Hist. ecclés. VIII, 14, SC 55, 35-36. În tot cazul, este probabil ca sfânta să fi primit numele de Ecaterina (sau Aicatherine), nume care are ca rădăcină cuvântul „curație”, după convertirea ei la creștinism sau ca urmare a minunilor pe care le-a făcut” - Sinaxarul Părintelui Macarie de la Simonos-Petras.
- ↑ Potrivit basilica.ro.
- ↑ Conform unei note a lui Bartolomeu de la Mănăstirea Cutlumuș (Muntele Athos) în Mineiul pe luna noiembrie (Sinaxarul Părintelui Macarie de la Simonos-Petras). De asemenea: The Great Horologion. Sfânta Mănăstire Schimbarea la Față, p. 322.
- ↑ Sinai: Sf. Ecaterina, protectoarea intelectualilor, 9 februarie 2017, LumeaCredintei.com, accesat la 25 noiembrie 2020
- ↑ Dionisie din Furna, Erminia picturii bizantine, Sophia, București, 2000, pp. 145, 164, 191, 214
- ↑ loc.cit., pp. 176-178.
Surse
- Părți ale acestui articol au fost obținute cu amabilitatea Church of St. Catherine the Great Martyr in-the-Fields (OCA, Moscow) [1]
- The Great Horologion, Sfânta Mănăstire a Schimbării la Față(ISBN 0943405084)